U petak 12. srpnja dodijeljene su nagrade ‘Nada Dimić’ i ‘Vesna Kesić’, ispred glavnog ulaza u zgradu Doma HDLU, u organizaciji udruge Domino i Fonda za druge.
![](https://ravnododna.com/wp-content/uploads/2024/07/IMG_20240712_204903-1-800x600.jpg)
Nagrada ‘Nada Dimić‘ dodjeljuje se jednoj ili više osoba, ili kolektivnoj inicijativi koje su svojim djelom i javnim angažmanom ostavile važan trag u javnom, kulturnom i društvenom djelovanju, a čije su originalne, inovativne i provokativne prakse motivirane kritikom vladajućih odnosa u društvu i doprinosom promjenama ekonomskih, socijalnih i etičkih u prostoru u kojem djeluju. Nagradom se odaje priznanje onima koji se odupiru sve snažnijem sužavanju građanskih sloboda.
Nagradu je osnovao i dodjeljuje Fond za druge, kojeg su pokrenuli Bruno Isaković i Zvonimir Dobrović 2017. s ciljem podrške umjetnosti, aktivizma i poticanja solidarnosti i građanske odgovornosti. Fond za druge želi svojim aktivnostima doprinositi razvoju društva temeljenog na građanskoj jednakosti, umjetničkoj slobodi i prihvaćanju različitosti.
Fond za druge svake godine dodjeljuje dvije Nagrade “Nada Dimić”. Žiri Fonda za druge u sastavu Barbara Blasin, Danka Derifaj, Sanja Despot, Snježana Pavić, Hrvoje Šimičević te Bruno Isaković i Zvonimir Dobrović, odlučio je da se jednu Nagradu “Nada Dimić“ dijele ravnopravno Karla Jelić, Dora Čardarović i Vida Skerk, studentice Akademije dramske umjetnosti (ADU) Zagreb, a drugu „Nadu Dimić“ dobiva Valerija Kandžera, psihologinja s dugogodišnjim stažem u sustavu socijalne skrbi.
U obrazloženjima nagrada između ostalog, stoji sljedeće: “Karla Jelić, Dora Čaldarović i Vida Skerk, studentice Akademije dramske umjetnosti (ADU) Zagreb pokrenule su studentske prosvjede protiv psihičkog zlostavljanja i seksualnog uznemiravanja na ADU. Izlažući sebe nasuprot gromoglasnoj šutnji institucija, pokrenule su prosvjed protiv sustavnog ignoriranja i zataškavanja problema seksualnog uznemiravanja na zagrebačkom Sveučilištu. Svojim su činom ohrabrile studentice i studente da snažno brane svoje dostojanstvo i pravo na studiranje u sigurnom okruženju. Inicijativa Nisam tražila 2021. pokrenula je u čitavoj regiji val svjedočenja o seksualnom zlostavljanju mladih glumica u glumačkim školama, akademijama, na filmskim setovima i kazališnim probama. No promjene su spore, jer je otpor starih struktura, starih navika i starih privilegija prejak, dok strah od posljedica većini učinkovito zatvara usta i veže ruke. U toj šutnji i mirenju s nečinjenjem profitiraju nasilnici. Da bi se društvo mijenjalo nabolje, trebaju nam snažni, idealistički pojedinci i pojedinke poput Karle Jelić, Dore Čaldarović i Vide Skerk. Sjedinjene Države su još od 1964. imale zakon protiv seksualnog zlostavljanja, ali morale su se pojaviti hrabre glumice koje će se konačno usuditi javno prozvati moćnog Harveya Weinsteina, da bi se moćnike počelo masovnije zakonski prozivati zbog nasilja. Promjene dolaze hrabrošću pojedinaca i pojedinki koje su spremne izložiti sebe u ime kolegica i institucija koje su još uvijek u mrtvom zagrljaju seksualnih predatora, zahvaljujući općem strahu i vladavini šutnje u korist zlostavljača koji nekažnjeno godinama zloupotrebljavaju svoju moć. Šutnja podržava nasilje. Individualna hrabrost ključna je za društvenu promjenu, zahvaljujemo zato Karli, Dori i Vidi što su se izložile, javno i glasno tražeći od institucija odgovor što su učinile da zaštite studente i studentice od iživljavanja nastavnika za koje se godinama zna da im je ponašanje više nego problematično.“
Obrazloženje nagrade za Valeriju Kanđeru: „Valerija Kanđera učinila je sasvim suprotno od onog što je nalagala institucija u kojoj radi. Javno je progovorila u potrazi za rješenjem problema. Po cijenu vlastite egzistencije, otkaza, neugodnosti ukazala je na probleme u sustavu socijalne skrbi koji se godinama guraju pod tepih. Psihologinja iz sustava, s dugogodišnjim iskustvom u radu s djecom u javnost je pustila informaciju da niti jedna ustanova socijalne skrbi u Zagrebu nema kud sa šestogodišnjom djevojčicom.
Tim činom privukla je pažnju na problem, koji je pod pritiskom javnosti riješen. Smještaj za djevojčicu je nađen, a problemi sa smještajem došli su u fokus javnosti. Radi se o iznimnom potezu profesionalke čiji su očaj i savjest bili jači od naredbe uprave. „Niti jedna informacija ne smije izaći u javnost bez odobrenja ravnateljice Zavoda socijalne skrbi“ – takve su poruke novinari dobivali iz sustava. Bez ljudi poput Valerije Kanđere u društvu promjena nema, bez hrabrosti da se javno progovori, da se na probleme ukaže nema ni njihovog rješenja. U Hrvatskoj je premalo ljudi poput ove savjesne psihologinje, premalo građanske hrabrosti da se istupi, da se stvari pomaknu, da se podmetnu vlastita leđa i zato svaki takav potez zaslužuje naš naklon, našu zahvalnost i pljesak.“
Nagrada se sastoji od kamene ulične kocke (kaldrme), onakve kakvima su popločane gradske ulice, kao simbola pučkog otpora, ali i kao simbola stvaranja kamenih blokova snažnije međuljudske povezanosti i međusobne podrške. Drugi je dio nagrade novčani i iznosi 1.000 eura po nagradi. Dobitnici Nagrada Nada Dimić mogu dio ili cijeli novčani iznos donirati drugim inicijativama ili organizacijama za koje smatraju da bi im ta vrsta podrške bila korisna, čime zatvaraju prsten solidarnosti, koji je i logo Fonda za druge. Tako Karla Jelić, Dora Čaldarović i Vida Skerk novčani iznos nagrade, u dogovoru s Milenom Zajović, doniraju direktno žrtvama Dalibora Matanića za psihološku, pravnu i druge oblike pomoći koje trebaju. Valerija Kandžera je odlučila novčani dio nagrade podijeliti s Udrugom za djecu s teškoćama u razvoju Zvončići iz Karlovca.
Dodijeljena je i Nagrada “Vesna Kesić” za hrabro, otvoreno, kritičko novinarstvo, nemilosrdno prema moćnicima i nasilnicima bilo koje vrste, kojom zazivamo ono što je ime Vesne Kesić u novinarstvu značilo. Ovogodišnji dobitnik nagrade Vesna Kesić za novinarstvo je Drago Hedl.
Istaknuto je na dodjeli, među ostalim, iz obrazloženja nagrade: „Drago Hedl nije zaslužio nagradu zbog jednog određenog teksta koji je napisao jučer ili danas, već zbog cjelokupnog odnosa prema novinarstvu. To je ta kvaliteta kojoj težimo, kojoj se divimo, koju želimo poduprijeti nagradom Vesna Kesić. Nevjerojatna hrabrost da bude novinar po svaku cijenu. Jednako danas, kao i ’91. kad je oružjem otjeran s radnog mjesta glavnog urednika Glasa Slavonije, Drago Hedl ne odustaje od novinarstva. Hrabrog, profesionalnog, koji kroz svoje tekstove rastače moćnike i njihove kvarnosti, njihovo licemjerje i laži, inzistirajući na boljoj Hrvatskoj koju svaka građanka i građanin zaslužuju. Puno dobrog što danas imamo, imamo zahvaljujući upravo novinarskom radu Drage Hedla. Miljenko Jergović ga je prošle godine nakon izvještaja o požaru u tvornici za preradu plastike Drava Internacional nazvao junakom našega doba, napisavši da ga nema u Osijeku bi gorjelo deset požara ne jedan, u slavonskom pravosuđu bi bilo jedva pet poštenih sudaca, a puno više kriminalaca i korumpiranih, a Slavonija i Hrvatska bi bili puno, puno gore mjesto. I tu se slažemo i zato je Drago Hedl naš ovogodišnji dobitnik nagrade Vesna Kesić za hrabro i beskompromisno novinarstvo koje se suprotstavlja moćnicima svih vrsta.“